ISSN: 2310-8290
Показати скорочений опис матеріалу
dc.contributor.author | Малик, Іван Васильович![]() |
|
dc.date.accessioned | 2023-11-10T14:34:43Z | |
dc.date.available | 2023-11-10T14:34:43Z | |
dc.date.issued | 2008 | |
dc.identifier.citation | Малик, Іван Васильович. Філософський дискурс технократизму в освітніх концепціях XXI століття : дис. ... канд. філос. наук : 09.00.10 – філософія освіти / Малик Іван Васильович ; наук. керівник Бех Володимир Павлович ; Міністерство освіти і науки України, Національний педагогічний університет імені М. П. Драгоманова. - Київ, 2008. – 211 с. | uk |
dc.identifier.uri | http://enpuir.npu.edu.ua/handle/123456789/42895 | |
dc.description.abstract | У дослідженні запропоновано цілісну концепцію еволюції технократизму як соціального явища, висвітлено його генезис, семантичну природу, сутність, зміст і форми: об’єктивовану і суб’єктивовану, а також механізм його самовідтворення засобами освіти. Показано його місце і роль у саморозгортанні суспільства, протистояння технократизму і гуманізму в індустріальній парадигмі розвитку світової спільноти, шляхи гармонізації їх взаємодії в освіті розколотої цивілізації. Доведено, що технонаука формує не тільки новий дискурс, а й породжує новий чинник управління суспільством знань і освітою – ноократію або меритократію, що має бути опанований філософією освіти, оскільки він формує симбіоз науки і освіти (магістратура та PhD), а тому на основі парадигмальної ідеї про визнання особистості фундаментальною цінністю має бути запропонована гуманістична парадигма освіти, що потребує індивідуалізацію форм освіти, розгалуження дистанційної форми навчання, електронну педагогіку, самоосвіту і самовиховання, освіту протягом життя. | uk |
dc.description.abstract | В работе исследуется зависимость эволюции системы образования от явления технократизма, что сформировалось за время существования индустриальной цивилизации, а на этапе перехода мирового сообщества к информационной фазе развития направляет развитие образования в мире, исходя из присущих ему принципов. Обосновывается основной концепт роботы – “дискурс технократизма в образовательных концепциях ХХІ столетия”, его сущность и содержание. Разкриты атрибутивные свойства и функциональное влияние технократизма на общество, образование и личность. Проанализированы четыре измерения «дискурса»: языковый (семантичный), философский (категориальный), политический (властный) и методологический (исследовательский или инструментальный). На основе ретроспективного анализа делается вывод о том, как на основе философии науки и философии техники сформировался дискурс технократизма и как он постепенно овладел всеми сторонами жизни современного человека, в том числе и национальными системами образования. Показано, что явление технократизма в своем развитии прошло три этапы: латентный, господствующий, и нисходящий с арены, а центральной в технократических концепциях является идея возможности эффективного функционирование власти, основанной на научной компетенции, существование возможности замены политического субъективированного решения решением рациональным и объективным. | uk |
dc.description.abstract | In research the complete concept of the technocratism’s evolution as social phenomenon, is stated its genesis, semantic nature, essence, content and forms: objective, subjective, and also mechanisms of its influence on education and selfreproduction by means of education. It is shown its place and role at self-expansion of a society, opposition to technocratism and humanism in an industrial paradigm of the world’s community development, way of harmonization of their interaction in the education of a split civilization. It is proved, that technoscience forms not only a new discourse, but generates the new factor of management of a society of knowledges and education – noocrathy or meritocrathy, that must be acquired by philosophy of education, as it forms a symbiosis of a science and education (a master department and PhD) and that’s why, on a basis of paradigm’s ideas about a recognition of the person fundamental value can be the offered humanistic paradigm of formation(education) which requires in an individualization of forms of education, a branching of the remote form of training, electronic pedagogic, selfeducation and self-training, education during a life. | uk |
dc.language.iso | uk_UA | uk |
dc.subject | освіта | uk |
dc.subject | технократизм | uk |
dc.subject | гуманізм | uk |
dc.subject | парадигма | uk |
dc.subject | дискурс | uk |
dc.subject | мислення | uk |
dc.subject | влада | uk |
dc.subject | ноократія | uk |
dc.subject | меритократія | uk |
dc.subject | образование | uk |
dc.subject | технократизм | uk |
dc.subject | гуманизм | uk |
dc.subject | парадигма | uk |
dc.subject | дискурс | uk |
dc.subject | мышление | uk |
dc.subject | власть | uk |
dc.subject | ноократия | uk |
dc.subject | меритократия | uk |
dc.subject | education | uk |
dc.subject | a technocratism | uk |
dc.subject | a humanism | uk |
dc.subject | a paradigm | uk |
dc.subject | a discourse | uk |
dc.subject | an outlook | uk |
dc.subject | a thinking | uk |
dc.subject | an authority | uk |
dc.subject | noocrathy | uk |
dc.subject | meritocrathy | uk |
dc.subject | conditions | uk |
dc.title | Філософський дискурс технократизму в освітніх концепціях XXI століття | uk |
dc.title.alternative | Философский дискурс технократизма в образовательных концепциях ХХІ столетия | uk |
dc.title.alternative | Philosophical discourse of the technocratism in educational concepts of the ХХІ century | uk |
dc.type | Dissertation | uk |
dc.identifier.udc | 141.1:37.013.73 |