ISSN: 2310-8290
Показати скорочений опис матеріалу
dc.contributor.author | Бондарчук, Богдан Георгійович![]() |
|
dc.date.accessioned | 2023-03-21T09:27:05Z | |
dc.date.available | 2023-03-21T09:27:05Z | |
dc.date.issued | 2022 | |
dc.identifier.citation | Бондарчук, Богдан Георгійович. Мовотворчість як чинник соціальних змін: ідеї формальної школи літературознавства у дискурсі філософії мови : дис. ... канд. філос. наук : 09.00.03 - соціальна філософія та філософія історії / Бондарчук Богдан Георгійович ; наук. керівник Бойченко Михайло Іванович ; Міністерство освіти і науки України, Національний педагогічний університет імені М. П. Драгоманова, Національна академія педагогічних наук України, Інститут вищої освіти. - Київ, 2022. - 207 с. | uk |
dc.identifier.uri | http://enpuir.npu.edu.ua/handle/123456789/39473 | |
dc.description.abstract | Обґрунтовано роль мовотворчості як невід’ємної складової радикальних соціальних змін. Надано концептуальну основу положенню, що мовотворчість є невід’ємним виявом розвитку мови як соціального феномену. Мовотворчість виступає інституалізованим засобом творення тих нових смислів, які уможливлюють соціальні зміни, виражають їхню сутність та закріплюють їхні результати у свідомості людей: мовотворчість є одним із ключових механізмів досягнення соціального визнання нових соціально значущих смислів. Здійснено філософську реконцептуалізацію основних понять російської формальної школи літературознавства під кутом зору їхньої соціально-конструктивістської значущості, передусім таких як «очуднення» та «деавтоматизація». Зокрема, виявлено основні обриси соціально-коструктивістського потенціалу застосування педагогічних прийомів стимулювання мовотворчості у сфері освіти. Розкрито взаємопов’язаність літературно-філософських та психологічно-концептуальних витоків російської формальної школи, зокрема у темі критики концепцій образності мислення. Уточнено українську специфіку формального підходу у літературознавстві, нерозривний зв’язок українського формалізму з авангардизмом і футуризмом, коли художнє мистецтво долає штучні кордони між літературою і образотворчим, декоративно-ужитковим мистецтвом, музикою та архітектурою. Уточнено розрізнення формального та змістового у використанні мови як чинника соціальних змін – завдяки філософському зверненню до завдань вищої освіти та її можливостей рефлексивного використання мови разом з потенціалом встановлення конвенційної згоди щодо співвідношення формального та змістового у мові на засадах критичного підходу та кваліфікованого дискурсу. | uk |
dc.language.iso | uk_UA | uk |
dc.subject | мовотворчість | uk |
dc.subject | формальна школа літературознавства | uk |
dc.subject | соціальні зміни | uk |
dc.subject | формальний підхід | uk |
dc.subject | формалізм як метод | uk |
dc.subject | філософія мови | uk |
dc.subject | language creation | uk |
dc.subject | formal school of literary criticism | uk |
dc.subject | social changes | uk |
dc.subject | formal approach | uk |
dc.subject | formalism as a method | uk |
dc.subject | philosophy of language | uk |
dc.title | Мовотворчість як чинник соціальних змін: ідеї формальної школи літературознавства у дискурсі філософії мови | uk |
dc.title.alternative | Language creation as a factor of social change: ideas of the formal school of literary criticism in the discourse of philosophy of language | uk |
dc.type | Dissertation | uk |