ISSN: 2310-8290
dc.contributor.author | Нелін, Є. В.![]() |
|
dc.date.accessioned | 2022-10-06T07:46:26Z | |
dc.date.available | 2022-10-06T07:46:26Z | |
dc.date.issued | 2022 | |
dc.identifier.citation | Нелін, Є. В. Витоки юнгіанської психоаналітичної педагогіки / Є. В. Нелін // Науковий часопис Національного педагогічного університету імені М. П. Драгоманова. Серія 5 : Педагогічні науки : реалії та перспективи : зб. наук. праць / Міністерство освіти і науки України, Національний педагогічний університет імені М. П. Драгоманова. – Київ : Видавничий дім «Гельветика», 2022. – Вип. 86. – С. 150-155. – DOI https://doi.org/10.31392/NPU-nc.series5.2022.86.29. | uk |
dc.identifier.uri | http://enpuir.npu.edu.ua/handle/123456789/38061 | |
dc.description.abstract | У статті розкриваються ключові ідеї швейцарського психоаналітика К. Г. Юнга щодо розвитку психоаналітичної педагогіки. Досліджено історію життя родини Юнгів і наголошено на впливі сімейних цінностей на формування сві- тогляду К. Г. Юнга. Акцентовано увагу на ідейних суперечках між К. Г. Юнгом і З. Фрейдом. Встановлено, що в основі теорії аналітичної психології перебували ідеї важливості релігії, колективного несвідомого та архетипів у житті людини. Доведено, що аналітична психологія К. Г. Юнга від початку свого виникнення не була орієнтована на дослі- дження виховних впливів і пізнання природи дітей. Спершу юнгіанці обмежувалися аналітичним тлумаченням виховно- го процесу і організацією просвітницької діяльності серед батьків. Згодом, у працях К. Г. Юнга, почали розкриватися ідеї щодо значення школи у суспільстві, суперечностях між навчанням і вихованням, особливостях родинного вихован- ня. Школа, в ідеях К. Г. Юнга, поставала як прообраз родини, в якій учитель змінює дитині батьків, а однокласники – братів і сестер. Головне завдання школи К. Г. Юнг вбачав в окультуренні і формуванні свідомої особистості. Якби не було шкіл, то діти б залишалися на рівні дикунів первісного суспільства. К. Г. Юнг переконував, що без шкіл, людство б регресувало на нижчу, примітивну ступінь культури. Встановлено, що практична спрямованість юнгіанської психо- аналітичної педагогіки полягала в індивідуалізації навчання на основі ідеї про інтроверсію та екстраверсію, а також на підставі виділених К. Г. Юнгом психологічних типів особистості. Зроблено висновок, що на ранніх етапах розвитку юнгіанської аналітичної педагогіки наголошувалося на важливості процесу виховання над навчанням. Перспективи подальших досліджень сплановано у розкритті ідей послідовників К. Г. Юнга (постюнгіанців і неоюнгіанців) на розви- ток концепції психоаналітичної педагогіки. | uk |
dc.description.abstract | The article reveals the key ideas of the Swiss psychoanalyst C. G. Jung on the development of psychoanalytic pedagogy. The history of the Jung family's life is studied and the influence of family values on the formation of C. G. Jung's worldview is emphasized. Emphasis is placed on ideological disputes between C. G. Jung and S. Freud. It is established that the theory of analytical psychology was based on the ideas of the importance of religion, the collective unconscious and archetypes in human life. It is proved that the analytical psychology of C. G. Jung from the beginning of its emergence was not focused on the study of educational influences and knowledge of the nature of children. At first, the Jungians limited themselves to an analytical interpretation of the educational process and the organization of educational activities among parents. Later, in the works of C. G. Jung, began to reveal ideas about the importance of school in society, the contradictions between education and upbringing, the peculiarities of family upbringing and more. The school, in the ideas of C. G. Jung, appeared as a prototype of a family in which the teacher changes the child's parents, and classmates – brothers and sisters. The main task of the school in the ideas of C. G. Jung was the cultivation and formation of a conscious personality. If there were no schools, children would remain at the level of savage society, that is, humanity would regress to a primitive level of culture. It is established that the practical orientation of Jungian psychoanalytic pedagogy was to individualize learning on the basis of the idea of introversion and extraversion, as well as on the basis of selected by C. G. Jung psychological personality types. It is concluded that in the early stages of the development of Jungian psychoanalytical pedagogy, the importance of the process of education over learning was emphasized. Prospects for further research are planned in the disclosure of the ideas of followers of C. G. Jung on the development of the concept of psychoanalytic pedagogy. | uk |
dc.language.iso | uk_UA | uk |
dc.publisher | Видавничий дім «Гельветика» | uk |
dc.subject | психоаналітична педагогіка | uk |
dc.subject | аналітична психологія | uk |
dc.subject | К. Г. Юнг | uk |
dc.subject | психоаналіз | uk |
dc.subject | педагогіка | uk |
dc.subject | виховання | uk |
dc.subject | особистість | uk |
dc.subject | дитина | uk |
dc.subject | psychoanalytic pedagogy | uk |
dc.subject | analytical psychology | uk |
dc.subject | C. G. Jung | uk |
dc.subject | psychoanalysis | uk |
dc.subject | pedagogy | uk |
dc.subject | education | uk |
dc.subject | personality | uk |
dc.subject | child | uk |
dc.title | Витоки юнгіанської психоаналітичної педагогіки | uk |
dc.title.alternative | The origins of Jungian psychoanalytic pedagogy | uk |
dc.type | Article | uk |